ERSO, Eesti kontserdi ja Eesti Draamateatri äsja Estomia kontsertsaalis esietendunud „Macbeth” on rituaalne suurvorm, mille siht headuse võit kurjuse üle. Rituaalne teater on teatri läte. Ja tagantjärele tarkus, et lavastajad Tiit Ojasoo ja EneLiis Semper on sellise, võib öelda ka maagilise, teatri poole liikunud oma esimestest lavastustest peale.
Meil kõigil on oma rituaalne suhe maailmaga: kes kummardab merd, kes metsa, kes maad, kes Jumalat. Eestlastele on nüüdisaja tähtsaimaks rituaaliks saanud laulupidu. Otsapidi on sellega seotud mõte, et me laulsime end vabaks. Muusika mõjutab kõige rohkem inimese alateadvust.
Rapla Riinimanda koorid tähistasid 35. tegutsemisaastat konverentsi ja kontserdiga. Koori vilistlane, loodusemees Kristo Elias ütles konverentsi vestlusringis, kus kõne all loovus ja väärtused, et Rapla kultuuriline fenomen kogu Eesti mõistes tuleb ehk seda linnakest ümbritsevatest sooaurudest.
Kristo Eliase heatahtlik humoorikas iroonia juhtis konverentsi kuulajad tagasi selle esimese ettekande juurde, kus koori vilistlane, doktorist perearst Piret Rospu rääkis libameditsiinist ja sellest, miks see inimestes sellist tähelepanu pälvib. Üks põhjustest näiteks see, et libameditsiin pakub inimestele ühtekuuluvustunnet. Kummaline sarnasus muide tekkis ettekannet kuulates libameditsiini võidukäigu põhjuste analüüsi kuulates kooris laulmisega.
Raamat „Eesti Eluteaduse Hoidja” on kui autahvel Eesti bioloogilise kultuuri loojaile ja hoidjaile.
Eesti Eluteaduse Hoidja nime kannab auhind, mida on välja antud kahekümne neljale loodusteadlasele ja eraldi Eesti Loodusuurijate Seltsile. Eraalgatuslik auhind asutati 1984. aastal. Viimane auhind selles reas anti välja 2021. aastal. Eluteaduse hoidja nimetusele lisandus Viive Tolli graafiline leht „Eesti Eluteaduse Hoidja”. Sama nimega raamat ilmus 2022.aastal
Äsja Tartu linnakirjanikuks kuulutatud Mart Kivastik ütleb, et kirjutab praegu oma romaani „Sure, Poisu” filmistsenaariumi. Märtsis tuleb välja tema uus film, taas enda romaanist lähtuv „Taevatrepp”.
Kõige raskem oli „Taevatrepi” juures muusikaõiguste kättesaamine, räägib Mart. „See läks mitu korda kallimaks ja osutus ülikeerulisekd. Õigused on laiali ja Eesti-sugusele filmimaailmale ei taheta midagi anda ka, sest me oleme väikesed ja tundmatud. Me ei tähenda midagi. Näiteks Zeppelini me ei saanudki.”
Mart Kivastik alustab kaugemalt ja ütleb, et sai Vene sõjaväest pääsemiseks tutvuste kaudu hullumajja. Seal oli selline teraapia, et tuli ümbrikke kokku voltida. „Tookord ma ei saanud aru,, mismoodi see kedagi ravida võiks? Praegu tundub, et miks mitte. Peaasi et juurdlema ei hakka, mis ja miks. Kirjutamine on küll ravi, puhastab pea muust jamast ära. Mulle see sobib. Kirjutamise ainuke viga on, see, et oled üksi. Teatris ja filmis saab inimestega kokku. Ja nii ongi hea, kui ei taha kedagi näha, siis kirjutad. ” selgitab ta enda elamiseviisi.
Mart ütleb, et Tartu on jäänud viimaseks Eesti linnaks, selles mõttes peaks Tartut väga hoidma. „Ega ma muidu vahet ei tee, Tallinn on veidi imelik, neelab lõpuks kõik alla, metsa, sood, ja eestlased takkaotsa. Sööb Eesti ära.”
Kuidagi nii on, et isegi kui ma tahaks juttu sinuga alata teisiti, siis ei saa. Olen märganud, et jälgid tähelepanelikult Ukrainas sündivat. Lausa jagad neid ülevaateid feissbuukis. Miks, või hoopis: mis see sõda sinuga teeb?
Mu jaoks Ukraina sõda on nii meie sõda ja jagan puhtalt sellepärast… Kui see sõda algas, siis iga tund seal miski muutus. See oli päris õudne… Midagi sellist ei osanud keegi arvata. Jagan seda, et kõik teaks, keda huvitab. Kui keegi ei taha, võtku mind maha.
Rein Lang on lõpetanud Tartu ülikooli õigusteaduskonna cum laude ja olnud kuus aastat Eesti justiitsminister. Tema ettepanek on teha me riigis kapitaalne õigusrevisjon ja ebavajalikud seadused tühistada.
Meie ühiskonna hädades on paljus süüdi ABS. Rein Lang kasutab sellist kolmetähelist pidurit tähistavat väljendit, mis tähendab administratiiv-bürokraatlikku süsteemi. „See tuleks maa sisse tampida. Aga ükski asi demokraatias ei juhtu, kui ei teki sotsiaalset tellimust, kui inimesed ei ole seda meelt, et nii olla ei saa.” Räägime õigusfilosoofiast, seadustest ja nende kujunemise alustest.
Rein, kas õigusfilosoofia on meil ja maailmas üldse ära unustatud?